Kamala Harrisová není charismatická vůdkyně, přesto může vyhrát
![Kamala Harrisová](https://www.newstream.cz/uploads/article/660x464_fit/profimedia-0739069850.jpg)
Viceprezidentka Kamala Harrisová má větší šance porazit Donalda Trumpa, než měl před svým odstoupením Joe Biden. Dlouholetá politička by však měla nabídnout víc než to, že není Trump nebo že jí není osmdesát. Demokraté mají novou příležitost, ale klíčová bude kampaň.
Favoritkou na post prezidentského kandidáta Demokratické strany je úřadující viceprezidentka Kamala Harrisová. Oficiálně musí její kandidaturu potvrdit srpnový sjez strany, už nyní má v kapse podporu Joea Bidena, kterému čtvrtý rok kryje záda, šikují se za ní i špičky demokratů a také klíčový tok peněz od sponzorů vydatně posílil.
Jak na změnu zareagují voliči, je těžké předpovídat. Minimálně příznivci demokratů budou se změnou vesměs spokojeni. Může ale porazit Donalda Trumpa? Dat není příliš, zdá se však, že Kamala Harrisová má v souboji relativně slušné šance. Rozhodně lepší, než jaké většina průzkumů po osudové debatě předpovídala Bidenovi.
V šetření agentury Ipsos ze začátku července, tedy ještě před atentátem, Harrisová ztrácela na Trumpa jen jeden procentní bod. V průzkumu, který si nechala ve stejné době udělat CNN, Biden ztrácel šest procent, Harrisová zaostával jen o dva, tedy pod hranicí statistické chyby.
Nepřekvapivý šok. Tak bychom mohli označit rozhodnutí prezidenta Joea Bidena, že nebude pokračovat jako kandidát Demokratické strany na amerického prezidenta. Nyní jsou na tahu demokraté, ale i republikáni. První se musí sešikovat za Kamalou Harrisovou, kterou Biden doporučil za svou nástupnici. A republikáni musejí začít promýšlet novou strategii na nového protivníka.
Stanislav Šulc: Biden končí. Trump to tušil dopředu a zbrojí na Harrisovou
Názory
Ve volbách však nepůjde o celkový poměr, ale o hlasy volitelů, které jsou rozděleny mezi jednotlivé státy podle počtu obyvatel – a touto optikou podle všeho Biden na Trumpa ztrácel ještě víc. Bude tedy záležet na tom, jak si Harrisová povede v nerozhodnutých tzv. swing states.
Harrisová má v množině reálných kandidátů (například kalifornský guvernér Gavin Newsom, jeho michiganská kolegyně Gretchen Whitmerová či guvernér Kentucky Andy Beshar) největší šance Trumpa porazit. Změnit by to mohla snad jedině Michelle Obamová, kdyby se o místo přihlásila, což však opakovaně vyloučila.
Joe Biden skončil. Kdo v amerických volbách vyhraje? Sledujte sázkové kanceláře. Ty snižují kurzy na Donalda Trumpa, čímž jasně říkají, že je to v jejich očích jasný favorit amerických voleb. Bez ohledu na jeho protikandidáta.
Dalibor Martínek: Trump vyhraje. Nečtěte internet, sledujte sázky
Názory
Kariérní politička
Nominace Kamaly Harrisové je přesto pro Demokratickou stranu velký risk. Je to úspěšná regionální politička, ale přestože je Bidenovou viceprezidentkou, má poměrně slabý celonárodní profil. V roce 2019 sice spustila prezidentskou kampaň, ale ukončila ji ještě dřív, než se primárky naplno rozjely. Harrisová se tedy kampaně výběru v podstatě nikdy neúčastnila, ostře sledované a drsné debaty pro ni budou do jisté míry nové. Dosud prý více než řečnickým umem vyčnívala připraveností a zručností ve výborech a slyšeních.
Harrisová přitom není nijak výjimečnou političkou. „V zásadě existují dva způsoby, jak se stát prezidentským kandidátem jedné ze dvou hlavních amerických politických stran. Jedním z nich je dostat se nahoru jako zasvěcený kandidát, který se dokáže prosadit proti svým soupeřům a přitom využít svého rodinného jména, dlouholetého působení v Kongresu nebo mentorství vlivných starších osobností,“ uvádí The Economist. „Druhou možností je zvítězit jako outsider díky charismatu a drzosti. To se podařilo Baracku Obamovi a Donaldu Trumpovi,“ dodává magazín s tím, že Harrisová je zástupkyní první skupiny.
Máme před sebou Donalda Trumpa 2.0, který chce být prezidentem sjednotitelem? Moc bych na to nesázel, vždyť ani jeho „umírněný“ projev na republikánském sjezdu vlastně až tak umírněný nebyl.
Karel Pučelík: Trump nebude prezidentem všech Američanů. Nenechme se zmást
Názory
Harrisová se narodila před bezmála šedesáti lety v Kalifornii původem jamajskému ekonomovi a lékařce a výzkumnici rakoviny pocházející z Indie. Pokud by se stala prezidentkou, nebyla by jen první ženou ve funkci, ale i první zástupkyní z nebělošských komunit. Z mládí má také zkušenosti s diskriminací. Vystudovaná právnička se později stala státní návladní, ačkoli ji k tomu její liberální postoje a rodinné zázemí příliš netáhly. Nakonec se ale rozhodla, že chce systém měnit zevnitř.
Uchytila se také mezi kalifornskými demokraty. Působila ve volené funkci v San Francisku a mezi lety 2011 a 2017 jako nejvyšší státní zástupkyně a de facto ministryně spravedlnosti státu Kalifornie. Pozdější senátorka (2017-2021) byla v těchto funkcích efektivní, například za jejího působení výrazně vzrostla objasněnost znásilnění. Kritici ale poukazují na názorovou flexibilitu, například že známá odpůrkyně trestu smrti v této otázce tak rozhodná nebyla, když byl v módě pravicovější přístup k justici. Nicméně lze konstatovat, že dnes patří mezi umírněné progresivisty, nikoliv do krajních skupin.
Podpora Donalda Trumpa i příspěvky do jeho kampaně od neúspěšného atentátu dramaticky rostou. Podpořili ho také ikoničtí hráči z technologického Silicon Valley, lidé ze tří fondů, kteří táhnou inovace poslední dekády.
Miliardový vítr do plachet. Za Trumpa se postavili mocní hoši ze Silicon Valley
Leaders
Není čas na chyby
Kamala Harrisová dlouhodobě patří k demokratickému establishmentu, což však neznamená, že nemá co nabídnout. Kromě toho, že by její zvolení rozbilo hned několik „skleněných stropů“, může pomoci i s posílením práv žen, což je v USA důležitá otázka. Mimořádně krátkou kampaň ale musí pojmout dobře. Nyní bude Trump tím starším a diskutabilním kandidátem.
Očekává se, že na domácí scéně bude pokračovatelkou Bidenovy politiky. Je ale třeba, aby „bidenomice“ dala nějaký vlastní impuls. Ostatně ani Bidenovi se úplně nedařilo své výsledky prodávat veřejnosti. Jelikož se v mnohém podílí na řešení migrace na hranici s Mexikem, musí se také připravit na útoky republikánů v této otázce.
Pokud si ji demokraté v srpnu skutečně vyberou, musí se za Harrisovou sjednotit. Když se podíváme na poslední volby, vypadá to, že stále platí poučka, že voliči nemají rádi rozdělené strany. Veřejné výzvy a mediální předhánění, kdo přinese horší historku o Bidenově senilitě, bylo mimořádně neuctivé.
Mezinárodní investoři jsou přesvědčeni o tom, že sobotní pokus o atentát na Donalda Trumpa zásadně zvyšuje jeho šanci na letošní zvovuzvolení do Bílého domu. Ještě rozhodněji než doposud proto dnes své investice přeskupují tak, aby zvýšili pravděpodobnost, že na čtyřech letech Trumpova prezidentování vydělají.
Lukáš Kovanda: Pokus o atentát na Trumpa paradoxně pomáhá i Bidenovi a škodí „woke“ Harrisové
Názory
Pro Evropu jasná volba
Mnozí se obávají toho, že Joe Biden bude posledním prezidentem, kterého zajímá Evropa. Pokud vyhraje Harrisová, zřejmě tomu tak aspoň po nějakou dobu nebude. Právě rozdíl mezi euro-atlanticisty a izolacionisty bude jednou z hlavních dělících linií s duem Trump/Vance.
Klid dodává kvalitní složení jejích nynějších poradců, což je důležité, protože Harrisová nemá nijak výraznou průpravu a zkušenosti se zahraniční a obrannou politikou.
Výběr poradců i její dřívější vyjádření naznačují, že chce nadále udržovat ústřední roli Spojených států v mezinárodní politice. „Administrativa Harrisové by pravděpodobně nabídla silnou podporu ukrajinskému válečnému úsilí a pokračovala by v iniciativách zaměřených na prohlubování spojenectví v Asii a Tichomoří tváří v tvář geopolitickému vzestupu Číny. A je pravděpodobné, že by USA i nadále poskytovaly silnou podporu Izraeli a dalším spojencům na Blízkém východě,“ argumentuje Politico.
Stejně jako byl pro Evropany přínosnější volbou Joe Biden, zůstává i Kamala Harrisová jako výrazně přívětivější možnost než Donald Trump, který je příznivcem obchodních bariér a přinejlepším vlažným stoupencem NATO.
Další texty Karla Pučelíka čtete zde
Magazín newstream CLUB
Hlavním tématem letního čísla magazínu Newstream CLUB je Česko-Slovensko, s podtitulem Dvě země, jeden trh.
V rozhovoru se představuje Karel Vágner, marketér a podnikatel v řadě úspěšných projektů, známý také spoluprací s manželkou a úspěšnou modelkou Simonou Krainovou.
Další osobnosti jako Igor Rattaj se zamýšlejí nad rozdíly mezi podnikáním v Česku a na Slovensku. O umělé inteligenci hovoří česko-slovenská investorka Andrea Ferancová Bartoňová, o veřejnosti a kultuře slovenský bestsellerista Jozef Karika. Uznávaný chef Marcel Ihnačák prozrazuje, která z obou kuchyní je „lepší“. Marketér Milan Šemelák s klientem Williamem Rudolfem Lobkowiczem mluví o tom, jak přetvořit odkaz šlechtického rodu do moderní doby.
Magazín přináší inspirativní čtení, které má čtenáře motivovat k tomu, aby zkusili i ve své profesi či hobby vytvářet věci s trvalejší vizí.
K dostání je v síti PNS i online. Nově také v elektronické podobě v našem e-shopu.